Moderní klub ve spodních prostorách Národního domu na Smíchově. Pravidelně zde mají koncerty menší české a zahraniční kapely.
Subjekty: 41
Moderní klub ve spodních prostorách Národního domu na Smíchově. Pravidelně zde mají koncerty menší české a zahraniční kapely.
800 míst
Zborovská 7
Praha
Citlivá vestavba do konstrukce historického plynojemu proměnila tuto industriální stavbu v nevšední multifunkční centrum. Učí se tady studenti univerzit, organizují se mezinárodní konference a kongresy, probíhají zde i pracovní workshopy, školení zaměstnanců, koncerty nebo výstavy umělců. To vše umožňuje jedinečné prostorové řešení, kapacita i špičková audiovizuální technika.
1509 míst
Vítkovice 3004
Ostrava
703 00
Je tomu již 20 let, co pekelné zvony známého songu od AC/DC otevřely brány Hells Bells Rockin‘ Pubu v Praze! První návštěvníci seběhli po schodech do útrob této jedinečné hospody!
Hells se stal známou mekkou nejen českých mániček, ale velice brzo se „pojem“ Hells Bells šířil i mezi zahraniční vyznavače hlasité muziky.
150 míst
Na Bělidle 27
Praha 5
150 00
Chapeau je ojedinělým místem v samotném centru Prahy, datující svou existenci již od roku 1919. Střetávají se zde návštěvníci a účinkující z celého světa, hudební produkce probíhá často ve všech třech patrech najednou, a tak není neobvyklé v baru poslouchat produkci funky Dje, o patro níž třeba moderní house a 7 metrů pod zemí indierock či hardcoreovou kapelu. Vzhledem k lokaci není v Chapeau omezena doba hraní, takže koncerty i Djs končí až nad ránem. Zvuková aparatura a související technické vybavení jsou v klubu kompletně obměněny na vynikající úroveň.
V současnosti má Chapeau vedle baru v přízemí ještě dvě podzemní patra. -I. patro (Dance Club) je věnováno taneční hudbě a každý den po celý rok hrají v tomto prostoru špičkoví zahraniční a domácí DJ's. Vstup je do tohoto patra zdarma. -II. patro (Underground Club) je nejnověji zpřístupněným místem v Chapeau, jeho dramaturgie je zaměřena na živé koncerty nezávislých kapel, vystoupení performerů a také na projekce, multimediální projekty a divadlo.
Podnik je vedle tradičně kvalitní hudební produkce, atmosféry a skvělých barů, proslulý také díky neobvyklým designovým prvkům. Chapeau se nachází v klasicistně-secesní budově, ale jeho interiér je výrazně inovativní. Bar v přízemí svým pojetím připomíná irské bary (vysoké barové židle, většina hostů však prostě stojí a užívá si), nicméně mechanické objekty ve výlohách a chodba s komixovým stylem (Victorious) se díky své jedinečnosti objevily i v renomovaném magazínu FlashArt. Prostřední patro má také několik detailů jež vzbuzují pozornost, nejčastěji je to avantgardní úprava zdí, jež nabízí bohatý „interpretační rámec“. Nejnověji otevřené třetí patro je ztvárněno předním českým umělcem v oblasti streetartu (Cheet) a součástí interiéru jsou i pitoreskní světelné objekty výtvarnice a scénografky (Tereza 5pb).
Od roku 2010 byla jedna z výloh věnována Galerii Fenester, která se stala novým prostorem pro současné umění. V rámci galerie byli oslovováni mladí umělci zaměření na volné a užité umění, tj. zejména studenti či absolventi uměleckých nebo umělecko-průmyslových škol, ale nejen oni. Každý vystavující mohl specificky pojmout prostor galerie, přičemž instalace se střídaly každý měsíc. Galerie Fenester ukončila svou činnost v lednu 2015.
3 PATRA * 4 BARY * 3 STAGE * GALERIE
150 míst
Jakubská 2
Praha 1
110 00
Pronikavý duch prostoru Kabinetu Múz se městu poprvé odhalil v roce 1991 pod vedením J. A. Pitínského a Arnošta Goldflama, když se v něm zabydlelo HaDivadlo. Začátkem nového tisíciletí jej vystřídalo na pár let Divadlo v 7 a půl, po jeho odchodu ale zůstal Kabinet Múz na delší dobu zavřený.
Veřejnosti se znovu otevřel v roce 2012, odkdy je opět nepřetržitě na kulturní mapě Brna. Od svého znovuotevření nabízí v hudbě, divadle, filmovém klubu a v dalších aktivitách program přesahující žánry jednotlivých kulturních odvětví mimo mainstreamovou kulturu.
Programová skladba Kabinetu Múz rezonuje zejména alternativní uměleckou scénou, především hudební produkcí, ale je otevřená i divadelní tvorbě, přednáškám a studentskému filmovému klubu. Kabinet Múz tak publiku za poslední léta zprostředkoval například jedinečné koncerty zahraničních Shabazz Palaces, Young Fathers či Russian Circles, nebo zdomácnělých Midi Lidí, Priessnitz a slovenské Katarzie. Svůj domov zde do nedávna našlo divadlo Feste, také zde pravidelně účinkuje nezávislý divadelní soubor Vosto5 či Ensemble Opera Diversa.
V nové dramaturgické podobě posledních šesti let je důležitou složkou nejen koncertní, ale i clubbingová scéna, za níž můžeme jmenovat večírky Hertz, Kosmospiel, MUAH! a nejnověji Babypool
250 míst
Sukova 49/4
Brno
60200
Pražský klub s dlouholetou tradicí. Pětkrát až šestkrát týdně koncerty, debaty, přednášky, odpolední pohádky pro nejmenší, divadla, dokumenty. Otevřený prostor pro nezávislé promotéry, začínající kapely či amatérská divadla.
150 míst
Bělohorská 150
Praha 6
16900
Klub v suterénu prostor Filmové a televizní fakulty Akademie múzických umění v Praze.
150 míst
Smetanovo nábřeží 2
Praha
Kongresové centrum Praha je rozsáhlá neofunkcionalistická budova v Praze 4 – Nuslích. Nachází se na adrese ulice 5. května 1640/65, poblíž stanice metra C, Vyšehrad.
I díky kongresovému centru se Praha stala v roce 2017 osmou nejpopulárnější konferenční destinací světa dle asociace International Congress and Convention Association.
Jedná se o největší kongresové centrum v Česku. K budově přiléhá také hotel Holiday Inn, Business Centrum Vyšehrad. Hlavním majitelem je v současnosti Česká republika s podílem 55 % a dále Hlavní město Praha s podílem 45 %.
K dispozici je až 70 různě velkých sálů s kapacitou celkem 9300 osob; největší z nich, Kongresový sál, pojme 2 764 lidí. Akustika Kongresového sálu patří podle odborníků k nejlepším na světě (13. v pořadí). Běžně se zde konají koncerty, plesy, zasedání a další kulturní události. K jeho přednostem patří mj. jedinečný výhled přes Vltavu na panorama Pražského hradu.
1034 míst
5. května 1640/65
Praha 4
140 00
Lucerna Music Bar se za 22 let existence stal jedním z nejzásadnějších hudebních míst v České republice. Originální členitý prostor s bohatou kulturní tradicí a unikátní vysunovací kruhové pódium dávají šanci návštěvníkům zažít vystoupení oblíbených interpretů doslova na dosah ruky a odnést si tak z klubu jedinečný zážitek. V Lucerna Music Baru se vystřídaly stovky zahraničních a domácích interpretů. Jmenujme alespoň ty největší hvězdy, které poctily klub svou návštěvou: Joss Stone, The Earth, Wind & Fire, Maceo Parker, Hurts, The Parov Stelar Band, Stephen a Kymani Marley, Major Lazer, Living Colour, Keisza, The Subways, Two Door Cinema Club, Incognito, Pat Metheny, Robben Ford, Mos Def, Mark Lanegan nebo José González. Samostatným fenoménem jsou 80’s & 90‘s videoparties, které již od roku 2000 zaplňují klub každý pátek a sobotu.
Historie prostoru dnešního Lucerna Music Baru sahá až do prvního desetiletí minulého století, kdy byl položen základní kámen Paláce Lucerna, v jehož komplexu se klub nachází. Již v roce 1909 byl prostor využíván nejprve jako příležitostné divadlo a později jako Kabaret Lucerna pod vedením Karla Hašlera. Dalším významným rokem v historii sálu je rok 1927, kdy byl otevřen Kabaret – Restaurant Lucerna. Tehdy zde vystupovali slavní čeští umělci v čele s Voskovcem a Werichem a k tanci a poslechu vyhrávaly populární jazzové kapely. Po únoru 1948 byl majetek Havlových a tím i celý Palác Lucerna znárodněn. Nastala čtyřicetiletá doba temna pod vládou komunistů, během níž fungoval prostor dnešního Lucerna Music Baru jako noční podnik bez konkrétního zaměření. Před dvaceti lety, ve středu 25. října 1995, byla započata nová éra pod současným jménem Lucerna Music Bar.
400 míst
Vodičkova 36
Praha
Skelet budovy vznikal v letech 1907 až 1921 mimo jiné též podle návrhu Ing. Stanislava Bechyně a projektu J. Čamského a Václava Havla. Tuto stavbu realizoval stavitel Ing. Vácslav Havel (dědeček bývalého prezidenta České republiky Václava Havla). Palác měl původně sloužit jakožto hokejový stadion, ale již na počátku výstavby došlo ke zjištění, že pro tyto účely sál nevyhovuje především rozměrově a projekt musel být narychlo přepracován na velký společenský sál. Na tehdejší dobu se jednalo o velice unikátní stavbu, neboť to byla jedna z prvních železobetonových staveb v Praze vůbec s velmi originálně řešenou sklem zastřešenou pasáží. Také celkové architektonické řešení je zajímavé, stavba nese výrazné rysy doznívající pozdní secese a právě nastupujícího modernismu. Velmi pravděpodobným autorem fasády do Vodičkovy ulice č. 36/704 byl architekt Osvald Polívka (1859 – 1931), jenž Vácslavu Havlovi navrhoval fasády jeho činžovních domů v Praze (Haštalská 6 a 8, Vězeňská 4, V Kolkovně 5,7, Myslíkova 4, Rašínovo nábřeží 70 a 78), které Havel vesměs prodal, aby mohl financovat stavbu Lucerny od r. 1905.
Jádrem komplexu je Velký sál Lucerny, jehož rozměry činí rozměry 54 metrů na délku, 25,5 metrů na šířku a 9 metrů na výšku. Velký sál zabírá celkem tři podzemní podlaží s kapacitou 2500 diváků. Využití sálu je pestré, od maturitních plesů přes koncerty, přednášky až po taneční soutěže apod.
Prakticky od ukončení výstavby a uvedení komplexu do provozu až do dnešních dob se jedná o významné kulturní a společenské středisko hlavního města a to jak někdejšího Československa i České republiky, konalo se zde již velké množství koncertů, plesů, schůzí, konferencí, módních přehlídek, sportovních akcí (za První československé republiky např. turnaje v boxu či v zápasu). Jedná se o památkově chráněný komplex.
2500 míst
Štěpánská 61
Praha