Aerodrome je český multižánrový hudební festival konající se od roku 2013 v Praze či na letišti v Panenském Týnci. První čtyři ročníky byly jednodenní, nyní je festival vícedenní. Vystupovala na něm řada populárních kapel jako Linkin Park, Lana Del Rey, Wiz Khalifa či Macklemore.
Festival Americké jaro představuje již od roku 2006 prvotřídní umělce i mladé hudební talenty divákům nejen v Praze, ale i v dalších městech po celé České republice. Každoročně nabízí koncerty jazzové a klasické hudby, workshopy s předními osobnostmi hudebního světa, divadelní, filmová a scénická představení i diskuse na aktuální společenská témata.
Každoročně připravuje a realizuje projekty, které vznikly exkluzivně pro Americké jaro, např. světová premiéra skladby Alghorithmic Transform pro klavír a dechový orchestr Dana Tepfera.
Kromě hlavní činnosti, kterou je příprava programu a realizace festivalu, se Americké jaro věnuje také kulturní a osvětové činnosti, podpoře a rozvoji spolupráce mezinárodních umělců s nejrůznějšími kulturními institucemi v ČR a USA. Mezi klíčové partnery festivalu patří, American Pianists Association, Curtis Institute of Music, Berklee Global Jazz Institute, Velvyslanectví USA v ČR, Centrum pro současné umění DOX, Knihovna Václava Havla, klub Jazz Dock, Divadlo Archa, Divadlo X10, Národní galerie, Moravská filharmonie Olomouc, Prague Music Performance a řada dalších.
Klasickou hudbu poslouchá dle průzkumů asi jen 4 % populace pod 20 let. My jsme tu proto, abychom to změnili! ClassFest je hudební festival mladých, perspektivních a nadšených lidí - studentů klasické hudby.
Jeho 2. ročník se koná od 23.8. do 28.8. 2021 na Sedlčansku a v jeho okolí. Festival zrealizuje celkem 6 kulturních akcí v 5 městech a obcích Středočeského a Jihočeského kraje, na kterých bude prezentovat špičkové mladé umělce studující v Čechách i zahraničí. Promyšlenou dramaturgií festival usiluje o podněcování zájmu nejen o klasickou hudbu, ale o kulturu obecně v generaci mladých. Letošní ročník se koná pod záštitou senátora a starosty obce Petrovice Petra Štěpánka.
Stejně jako v případě 1. ročníku i letos festival zaštítí svým patronátem přední osobnost české scény klasické hudby. Tentokrát je jím dirigent, flétnista, cembalista a propagátor staré hudby — Vojtěch Spurný. Na festivalu bude mít pro účinkující a zájemce z řad veřejnosti svou přednášku na téma „Nalezení a nastudování zapomenuté opery G. Scarlattiho“, která bude na festivalu provedena.
Poslání a cíle ClassFestu
Podněcování zájmu o klasickou hudbu a o kulturu obecně v generaci mladých
Rozšířit nabídku umělecky hodnotných kulturních akcí ve Středních a Jižních Čechách
Podpora mladých umělců umělců, komorních uskupení a souborů prostřednictvím možnosti koncertní sebeprezentace.
Snaha pomoci nadějným umělcům v nastartování jejich profesionální umělecké dráhy a usnadnit tak plynulý přechod ze studií na koncertní praxi.
Mezigenerační propojování různých sociálních skupin
Mezinárodní hudební festival Concentus Moraviae je unikátní kurátorským konceptem příprav programů. Primárně je zaměřen na klasickou hudbu s přesahem do jiných žánrů a se silným akcentem na starou hudbu, které se věnuje ve formě bienále. Organizátoři každoročně oslovují nového dramaturga se silnou programovou vizí, festival se tedy pokaždé soustřeďuje na nové téma a je vysoce hodnocen pro svůj přínos pro obor. V tématech jednotlivých ročníků se zrcadlí významná hudební výročí i současné hudební a společenské trendy. Jako dramaturgové jsou ke spolupráci zvány nejen výrazné osobnosti českého hudebního života (Václav Luks, Aleš Březina, Jiří Beneš, Zdeněk Cupák), ale rovněž zahraniční muzikologové (Jelle Dierickx, Walter Labhart, Jory Vinikour, Barbara Maria Willi, Andrea Marcon, Tully Potter).
Soudobá vážná hudba představuje vzrušující a pestrý svět, který stojí za prozkoumání. Mnozí touží nechat se do něj zasvětit, avšak narážejí na překážky způsobené přetrvávajícím zmatením pojmů a hodnot. Festival CONTEMPULS chce nabízet pohled do skutečného světa soudobé hudby bez dramaturgických kompromisů a vnějších efektů.
Naší filosofií je důsledný důraz na kvalitu interpretace a kritický výběr prezentovaných skladeb. Proto festival zve především přední zahraniční soubory a sólisty, kteří interpretací soudobé hudby přímo žijí. Pražské publikum si tak může vychutnat aktuální světovou tvorbu v tom nejlepším podání. Na programu nechybí ani nové skladby českých skladatelů, kteří tak dostávají příležitost spolupracovat se špičkovými zahraničními interprety. Festival pravidelně poskytuje tvůrčí zakázky a dává příležitosti i mladým českým souborům se prezentovat v mezinárodním kontextu.
Zkušenost z devítileté historie festivalu potvrzuje, že tato prostá strategie nese své plody. Jejím výsledkem je postupně se rozšiřující komunita nadšených a stálých příznivců z řad posluchačů i hudebníků. Mnozí z nich už si z koncertů odnesli zásadní zkušenost v podobě zážitku z rozšířeného hudebního vědomí. Contempuls se tak stává jednou z buněk nervového systému soudobé hudby rozprostírajícího se po celém světě a tvořícího pulsující prostředí, ve kterém vznikají nové nápady, propojují se lidé, domlouvají se spolupráce, dochází k objevům i zjevením, rodí se díla a interpretační výkony, sdílejí se nevšední zážitky.
Jakou úroveň má česká alternativní hudební scéna? Mají naše kapely na to prorazit do zahraničí? A jak by potřebovaly podpořit? Czeching je hudebně exportní projekt, který se snaží fouknout do plachet českým kapelám, producentům a umělcům na jejich cestě do evropského éteru, na evropská pódia a k zahraničím posluchačům.
MHF České doteky hudby je národním festivalem klasické hudby. Patří do desítky nejrozsáhlejších festivalů klasické hudby v ČR. Slavnostní zahajovací koncert se koná na Pražském hradě v den narození Ludwiga van Beethovena 16. 12. a závěrečný koncert pak 6. 1. v zásadní den české státnosti, v den podpisu Tříkrálové deklarace v Obecním domě.
Dlouhodobá vize a koncepce:
- Rozvoj české interpretační tradice a české skladatelské školy – její uvádění tvoří přibližně polovinu festivalového programu.
- Prezentaci hudby zemí V4 ve festivalovém programu v rámci projektu "Hudba středoevropského regionu" zemí V4 ve shodě s dlouhodobým směřováním zahraničně kulturně politických vazeb ČR.
- Kladen je zásadní důraz na podporu a uvádění předních regionálních symfonických těles na pražská koncertní pódia
Obsah a cíle, dramaturgický záměr
- Vyhledávání běžně neuváděných titulů a uvádění děl českých skladatelů druhé pol. 20. století a soudobé hudby, coby pokračovatelů české skladatelské školy navazující na zakladatelské osobnosti české moderní hudby – Leoše Janáčka, Bohuslava Martinů, Josefa Suka a Vítězslava Nováka.
- Pravidelné vytváření příležitostí k prezentaci mladé generace (do 35 let) interpretů - laureátů vedle již renomovaných umělců a uvádění děl současných tvůrců zasazené do historického kontextu, včetně pražských a světových premiér.
- Systematické propojení kultury a cestovního ruchu, upozornění na historii a architekturu prostor, ve kterých se jednotlivé koncerty konají, jako na nedílnou součást prezentace pražské kultury a pro Prahu je jedním z nejvýznamnějších v oblasti klasické hudby.
- Uvádění pilotních děl světové hudební literatury a při hostování (importu) zahraničních umělců často s nastudováním české hudby, kterou pak co by svou repertoárovou šíří po světě.
Hlavní myšlenkou mezinárodního hudebního festivalu Dvořákova Praha je propagace dobrého jména české kultury prostřednictvím odkazu díla Antonína Dvořáka, jeho současníků a žáků. A protože jediným měřítkem festivalu je kvalita, setkávají se na pódiích Dvořákovy Prahy jen špičkoví sólisté, dirigenti, mezinárodně nejuznávanější orchestry a komorní soubory, které představují mezinárodnímu publiku Dvořákovu hudbu i díla dalších světových skladatelů.
V následujících deseti letech zamýšlejí Haydnovy hudební slavnosti v rámci jednotlivých festivalových ročníků prezentovat tvorbu hlavních hudebních „národů“ či regionů, jež přispěly k formování klasicistní hudební řeči, která se záhy prosadila jako univerzální celosvětově užívaný hudební jazyk. Tento dramaturgický princip významně obohatí stávající zásady (orientace na skladatelská výročí, regionální hudební prameny, velká stěžejní díla klasicistní epochy). Záměrem organizátorů je věnovat hudebním „národům“ 40-50 % koncertních vystoupení festivalu.
Rozhodující postavení mezi těmito národy má Itálie. Italské a Itálií inspirované hudbě 17. a 18. století proto bude věnován 29. ročník festivalu (2021). Italská hudební inspirace dominovala světovému hudebnímu dění po více než tři staletí, s vrcholem v období klasicismu (16. - 19. stol.). Právě italští skladatelé přelomu 17. a 18. století formulovali nový způsob kompoziční práce, vycházející z intenzivnější práce s hudebním materiálem. Díky tomu právě v italském prostředí spatřily světlo světa nové hudební žánry, jež pak vévodily dalším staletím (koncert, symfonie aj.), některé další pak získaly novou vývojovou inspiraci (sonáta, opera atd.)…
Italská tvorba této doby se prostřednictvím zástupů italských hudebníků – skladatelů i interpretů, absolventů italských konzervatoří, jež odcházeli na významná hudebnická místa po celé Evropě – šířila po celém světě obrovskou rychlostí. Představovala nejavantgardnější vývojový trend, jenž přeměnil dobové hudební myšlení. Italští skladatelé této doby v čele s A. Vivaldim se stali obrovskou inspirací pro většinu evropských hudebních skladatelů. Zásadním způsobem ovlivnili také nejvýznamnější skladatele pozdního baroka (J. S. Bach, G. F. Händel aj.). Zároveň významně přispěli ke vzniku tzv. smíšeného vkusu (gemischter Geschmack), propojujícího do té doby přísně oddělované tzv. národní styly uplatňované v barokních kompozicích. Stáli tak u samotného zrodu principů budoucí klasicistní hudební řeči. Vedle postupně rostoucího významu zejména středoevropských hudebních skladatelů si italští skladatelé a interpreti udrželi po celou klasicistní epochu výsadní postavení. Týkalo se to zejména operního žánru, avšak rovněž v instrumentální tvorbě hráli Italové nadále významnou roli. Zcela bezkonkurenční význam pak mělo italské hudební školství 18. století, jež tento boom způsobilo. Stalo se vzorem pro významné evropské hudebně vzdělávací instituce následujícího věku.