Benátská noc je multižánrový hudební festival s dlouholetou tradicí zaměřený na českou hudbu.
Subjekty: 9
Benátská noc je multižánrový hudební festival s dlouholetou tradicí zaměřený na českou hudbu.
V následujících deseti letech zamýšlejí Haydnovy hudební slavnosti v rámci jednotlivých festivalových ročníků prezentovat tvorbu hlavních hudebních „národů“ či regionů, jež přispěly k formování klasicistní hudební řeči, která se záhy prosadila jako univerzální celosvětově užívaný hudební jazyk. Tento dramaturgický princip významně obohatí stávající zásady (orientace na skladatelská výročí, regionální hudební prameny, velká stěžejní díla klasicistní epochy). Záměrem organizátorů je věnovat hudebním „národům“ 40-50 % koncertních vystoupení festivalu.
Rozhodující postavení mezi těmito národy má Itálie. Italské a Itálií inspirované hudbě 17. a 18. století proto bude věnován 29. ročník festivalu (2021). Italská hudební inspirace dominovala světovému hudebnímu dění po více než tři staletí, s vrcholem v období klasicismu (16. - 19. stol.). Právě italští skladatelé přelomu 17. a 18. století formulovali nový způsob kompoziční práce, vycházející z intenzivnější práce s hudebním materiálem. Díky tomu právě v italském prostředí spatřily světlo světa nové hudební žánry, jež pak vévodily dalším staletím (koncert, symfonie aj.), některé další pak získaly novou vývojovou inspiraci (sonáta, opera atd.)…
Italská tvorba této doby se prostřednictvím zástupů italských hudebníků – skladatelů i interpretů, absolventů italských konzervatoří, jež odcházeli na významná hudebnická místa po celé Evropě – šířila po celém světě obrovskou rychlostí. Představovala nejavantgardnější vývojový trend, jenž přeměnil dobové hudební myšlení. Italští skladatelé této doby v čele s A. Vivaldim se stali obrovskou inspirací pro většinu evropských hudebních skladatelů. Zásadním způsobem ovlivnili také nejvýznamnější skladatele pozdního baroka (J. S. Bach, G. F. Händel aj.). Zároveň významně přispěli ke vzniku tzv. smíšeného vkusu (gemischter Geschmack), propojujícího do té doby přísně oddělované tzv. národní styly uplatňované v barokních kompozicích. Stáli tak u samotného zrodu principů budoucí klasicistní hudební řeči. Vedle postupně rostoucího významu zejména středoevropských hudebních skladatelů si italští skladatelé a interpreti udrželi po celou klasicistní epochu výsadní postavení. Týkalo se to zejména operního žánru, avšak rovněž v instrumentální tvorbě hráli Italové nadále významnou roli. Zcela bezkonkurenční význam pak mělo italské hudební školství 18. století, jež tento boom způsobilo. Stalo se vzorem pro významné evropské hudebně vzdělávací instituce následujícího věku.
zámek Nebílovy, čp. 1
Nezvěstice, Plzeň-jih
332 04
Hudební festival Petra Dvorského se věnuje především lidskému hlasu. V mnoha žánrech od klasiky všech období přes pop, jazz i folklor se na něm představují špičkoví umělci čeští i zahraniční. Kromě svého patrona Petra Dvorského festival hostil např. Jelenu Obrazcovou, Kiri Te Kanawu, Montserrat Caballé, Karla Gotta, Lucii Bílou, Mira Žbirku nebo Ewu Farnou.
Grohova 126/32
Brno
602 00
Metalfest v Plzni je už velmi uznávanou metalovou tradicí. Fanoušci si tento festival našli a oblíbili nejen pro jeho skvělou hudební dramaturgii mnoha žánrů metalu, ale i pro jeho jedinečné přírodní prostředí, ve kterém se koná. Překrásný amfiteátr v Lochotíně, kde je z každého místa krásně vidět na pódium, obklopený parkem a loukami, sousedící s plzeňskou ZOO, a to vše jen kousek z centra západočeské metropole Plzně. Tři dny plné té nejlepší světové metalové muziky, zábavy a pohody – to je Metalfest!
Amfiteátr Lochotín, Pod Vinicemi 9
Plzeň
Mezinárodní mezioborový festival SMETANOVSKÉ DNY patřící do kalendáře těch nejvýznamnějších kulturních událostí Plzně po více než třicet let, reprezentuje tradici a jistotu, že stále existují trvalé hodnoty, o něž se lze opřít. Pro milovníky hudby a umění vůbec představuje skutečný svátek přinášející každoročně nevšední zážitky. Ve špičkovém provedení významných těles a předních interpretů naší i zahraniční scény mohou posluchači vyslechnout jak známá mistrovská díla v tradičních a nových souvislostech, tak i hudební novinky. Mezioborovost, jež stála na samém počátku festivalu v podobě vědeckého sympózia věnovaného problematice české kultury 19. století, zůstává zachována i nadále. Festival je v rámci kulturního kontextu raritní tím, že propojuje svět hudby se světem vědy, filozofie, literatury, výtvarného umění, divadla a filmu. Nedílnou součástí festivalu je také zapojení plzeňských tvůrců a výkonných umělců.
Co je Třebíčský hudební festival?
Nejznámější vokálně instrumentální díla, zcela nová představení, netradiční hudební projekty, klasicky ztvárněné inscenace, soubory dobové interpretace, komorní orchestry, renomovaní umělci, začínající interpreti, tvorba pro děti a mládež, velkolepé kantáti i oratoria, minimalistická pojetí, komorní koncerty, operní recitály, to vše sloučené v jediném projektu Třebíčského hudebního festivalu.
Festival Všudybud je multi-žánrový českolipský hudební festival. Primárně je určený pro českolipské kapely, ale do svého programu zahrnuje hosty, především významné klubové kapely ze všech koutů republiky. V letošním roce je festival pořádán v okleštěná verzi pod názvem Všudybud na kusy. Právoplatný 16. ročník festivalu proběhne 4.–5. 6. 2021.
Všudybud má svoji letní open-air verzi a zimní klubovou verzi. První festival se konal v roce 2005 v prostoru vodního hradu Lipý, dále na koupališti v Dubici a v klášterní zahradě augustiniánského kláštera v České Lípě.
V roce 2014 oslavil festival své desáté narozeniny a vrátil se do areálu vodního hradu Lipý. Poprvé byl také dvoudenní a festivalová produkce zněla na 4 hudebních stagích, součástí byla i divadelní stage v prostorách sklepení hradu.
Cílem festivalu je mezikulturní integrace a tolerance k menšinovým žánrům. Regionální umělci jsou zde konfrontováni s aktuálními kulturními trendy. Společným rysem návštěvníků festivalu je generační, sociální a žánrová tolerantnost a multikulturalita. Návštěvnost festivalu je mezi 650 až 1000 osob.
Organizátoři se rekrutují především z řad členů klubu Progres, kteří festival organizují ve svém volném čase, bez nároku na honorář.
Pořadatelem festivalu Všudybud je zapsaný spolek Progres.
Koncerty a večírky plné skvělých kapel a djs. Rock, jazz, swing, pop i electro. Divadlo pod širým nebem i pohádky pro děti. Český design a alternativní móda. Filmy u hradeb. Food festival, se kterým procestujete celý svět. Výstava a workshopy. Letní atmosféra a prázdniny!