Festival žánrově zaměřený na rockovou a metalovou muziku.
Subjekty: 26
Na Harfě 916/9a
Praha
19000
Colour Meeting je mezinárodní multižánrový festival hudby a divadla konající se v Poličce.
Svépomoc 182
Polička
572 01
Colours of Ostrava je multižánrový mezinárodní hudební festival každoročně pořádaný od roku 2002 v Ostravě. Od roku 2012 se koná v úchvatném prostředí Dolních Vítkovic - bývalém areálu hutí, dolů a železáren.
Frýdlantská 3207
Ostrava
70200
Czech Music Crossroads je mezinárodní konference a showcasový festival. Mezinárodní platforma za účasti České republiky, Maďarska, Polska, Slovenska a přizvané země. Před odborníky a hosty z celého světa se na koncertech představují hudebníci z jednotlivých zemí, prezentující kvalitní a přesahovou hudbu ze scény world music, folku, jazzu a nové akustické hudby. Nejlepší skupině odborníci udělují Cenu Czech Music Crossroads.
Součástí akce jsou panelové diskuse, workshopy a speed dating.
Czech Music Crossroads slouží jako odrazový můstek pro hudebníky, kteří zde svoji hudbu nabízejí exkluzivnímu a pečlivě vybranému publiku mezinárodních profesionálů. Showcasový program není přehlídkou začínajících talentů, nýbrž prezentací umělců, kteří mají šanci překročit jazykovou bariéru, bez ohledu na délku profesionální praxe.
Ostrava
Fluff Fest je nezávislý hardcore punkový festival konající se každý červenec ve měste Rokycany, nedaleko od Plzně.
Nad Husovými sady
Rokycany
33701
V následujících deseti letech zamýšlejí Haydnovy hudební slavnosti v rámci jednotlivých festivalových ročníků prezentovat tvorbu hlavních hudebních „národů“ či regionů, jež přispěly k formování klasicistní hudební řeči, která se záhy prosadila jako univerzální celosvětově užívaný hudební jazyk. Tento dramaturgický princip významně obohatí stávající zásady (orientace na skladatelská výročí, regionální hudební prameny, velká stěžejní díla klasicistní epochy). Záměrem organizátorů je věnovat hudebním „národům“ 40-50 % koncertních vystoupení festivalu.
Rozhodující postavení mezi těmito národy má Itálie. Italské a Itálií inspirované hudbě 17. a 18. století proto bude věnován 29. ročník festivalu (2021). Italská hudební inspirace dominovala světovému hudebnímu dění po více než tři staletí, s vrcholem v období klasicismu (16. - 19. stol.). Právě italští skladatelé přelomu 17. a 18. století formulovali nový způsob kompoziční práce, vycházející z intenzivnější práce s hudebním materiálem. Díky tomu právě v italském prostředí spatřily světlo světa nové hudební žánry, jež pak vévodily dalším staletím (koncert, symfonie aj.), některé další pak získaly novou vývojovou inspiraci (sonáta, opera atd.)…
Italská tvorba této doby se prostřednictvím zástupů italských hudebníků – skladatelů i interpretů, absolventů italských konzervatoří, jež odcházeli na významná hudebnická místa po celé Evropě – šířila po celém světě obrovskou rychlostí. Představovala nejavantgardnější vývojový trend, jenž přeměnil dobové hudební myšlení. Italští skladatelé této doby v čele s A. Vivaldim se stali obrovskou inspirací pro většinu evropských hudebních skladatelů. Zásadním způsobem ovlivnili také nejvýznamnější skladatele pozdního baroka (J. S. Bach, G. F. Händel aj.). Zároveň významně přispěli ke vzniku tzv. smíšeného vkusu (gemischter Geschmack), propojujícího do té doby přísně oddělované tzv. národní styly uplatňované v barokních kompozicích. Stáli tak u samotného zrodu principů budoucí klasicistní hudební řeči. Vedle postupně rostoucího významu zejména středoevropských hudebních skladatelů si italští skladatelé a interpreti udrželi po celou klasicistní epochu výsadní postavení. Týkalo se to zejména operního žánru, avšak rovněž v instrumentální tvorbě hráli Italové nadále významnou roli. Zcela bezkonkurenční význam pak mělo italské hudební školství 18. století, jež tento boom způsobilo. Stalo se vzorem pro významné evropské hudebně vzdělávací instituce následujícího věku.
zámek Nebílovy, čp. 1
Nezvěstice, Plzeň-jih
332 04
Hudební festival Petra Dvorského se věnuje především lidskému hlasu. V mnoha žánrech od klasiky všech období přes pop, jazz i folklor se na něm představují špičkoví umělci čeští i zahraniční. Kromě svého patrona Petra Dvorského festival hostil např. Jelenu Obrazcovou, Kiri Te Kanawu, Montserrat Caballé, Karla Gotta, Lucii Bílou, Mira Žbirku nebo Ewu Farnou.
Grohova 126/32
Brno
602 00
Projekt Jazz bez hranic patří mezi tradiční akce města Plzně, byl zapojen do programu Evropské hlavní město kultury 2015 a v současné době participuje na Slavnostech svobody. Nabízí komplexní přístup k propagaci minoritního hudebního žánru – jazzu, v rámci spolupráce s evropskými regiony. Jazz bez hranic podstatně zinternacionalizoval plzeňskou hudební scénu, která se jeho zásluhou dostala na jazzovou mapu světa. Vystoupení dvanácti nositelů nejprestižnější světové hudební ceny Grammy v Plzni je zcela bezprecedentní. Náplní projektu je vyhledávání mladých jazzových talentů s možnostmi jejich dalšího rozvoje v dílnách, praktických představeních či výchovných koncertech a zároveň i podpora již zralých plzeňských jazzových muzikantů, skupin a orchestrů. Pro zájemce o jazzovou historii jsou připraveny pravidelné semináře a filmotéka Plzeňského jazzového klubu, který v současné době spolupracuje se Západočeskou galerií. Vyvrcholením projektu jsou koncerty, kde je dána možnost té nejširší veřejnosti seznámit se s nejlepšími interprety z celého světa. Spolek Jazz bez hranic průběžně vyvíjí a rozšiřuje spolupráci s hudebními subjekty doma i v sousedských regionech Německa a Rakouska se zvláštním důrazem na spolupráci s partnerským Řeznem. Prioritou budoucnosti bude další zkvalitňování dosavadní činnosti, větší důraz na výchovu mládeže, spolupráce spolku se Slavnostmi svobody a dalšími kulturními subjekty, stále posilování interakcí mezi západočeskými i českými a německými jazzmany a průběžné uvádění nových dílčích projektů.
Štěnovická 9
Plzeň
321 00
Každoročně v druhé polovině dubna ožívá Polička sérií vystoupení jazzových muzikantů, mezi kterými se nejednou objevily opravdové osobnosti. Festival se stal pro jazzové nadšence skutečným pojmem a každoročně přiláká stovky posluchačů. Je jedním z pěti hudebních festivalů pořádaných pravidelně v Poličce.
Historie vzniku festivalu sahá do roku 1996. Při návštěvě v partnerském městě Meilen ve Švýcarsku byli členové delegace městské rady pozváni na právě probíhající jazzový festival. V jeho atmosféře vznikl nápad jazzového festivalu v Poličce. Napomohlo tomu také setkání s účinkujícím Peterem Lipou, známého Poličským z dřívějších vystoupení na festivalu Polička 555. Ten slíbil pomoc s programem a stal se také dramaturgem nebo spolu-dramaturgem prvních deseti ročníků festivalu.
Pořadatelem prvních sedmi ročníků (1997-2003) bylo Město Polička, další ročníky pak byly uspořádány Kulturními službami (Tylův dům) a Divadelním spolkem Tyl.
Přejme všem jazzovým nadšencům i nadále skvělé hudební zážitky. Muzikantům pak to, aby do Poličky stále rádi jezdili.