Janáčkovo divadlo – Rooseveltova 1, Brno, bylo vystavěno v letech 1961-65, historie jeho vzniku však sahá již do samých počátků existence Národního divadla v Brně – a je historií mnohaletého úsilí o zbudování samostatné reprezentativní budovy českého divadla, hledání prostoru, prostředků a architektonického řešení. Monumentální budova, zčásti obklopená městským parkem, nesoucí znaky tradicionalismu, určená především pro velká operní a baletní představení klasického i moderního repertoáru, byla slavnostně otevřena 2. října 1965. Hlediště je uspořádané jako stupňovitý amfiteátr.
Kapacita divadelního sálu je 1155 míst, sál je možno přizpůsobit ke konferencím, slavnostním setkáním i koncertům. Prostory foyeru a prvního patra mohou sloužit i jako místo ke slavnostním přípitkům, rautům a koncertům nenáročným na akustiku. V prvním patře divadla jsou výstavní prostory, stejně jako dva salonky – ředitelský a primátorský. Je možné domluvit i cateringové služby.
Místa konání|Další|Elektronická|Hardcore|Hip hop|Indie|Jazz|Metal|Pop|Punk|Rap|Rock|World|Zpěvák / Písničkář
Pronikavý duch prostoru Kabinetu Múz se městu poprvé odhalil v roce 1991 pod vedením J. A. Pitínského a Arnošta Goldflama, když se v něm zabydlelo HaDivadlo. Začátkem nového tisíciletí jej vystřídalo na pár let Divadlo v 7 a půl, po jeho odchodu ale zůstal Kabinet Múz na delší dobu zavřený.
Veřejnosti se znovu otevřel v roce 2012, odkdy je opět nepřetržitě na kulturní mapě Brna. Od svého znovuotevření nabízí v hudbě, divadle, filmovém klubu a v dalších aktivitách program přesahující žánry jednotlivých kulturních odvětví mimo mainstreamovou kulturu.
Programová skladba Kabinetu Múz rezonuje zejména alternativní uměleckou scénou, především hudební produkcí, ale je otevřená i divadelní tvorbě, přednáškám a studentskému filmovému klubu. Kabinet Múz tak publiku za poslední léta zprostředkoval například jedinečné koncerty zahraničních Shabazz Palaces, Young Fathers či Russian Circles, nebo zdomácnělých Midi Lidí, Priessnitz a slovenské Katarzie. Svůj domov zde do nedávna našlo divadlo Feste, také zde pravidelně účinkuje nezávislý divadelní soubor Vosto5 či Ensemble Opera Diversa.
V nové dramaturgické podobě posledních šesti let je důležitou složkou nejen koncertní, ale i clubbingová scéna, za níž můžeme jmenovat večírky Hertz, Kosmospiel, MUAH! a nejnověji Babypool
V komplexu Lázní III se nachází historicky velice cenný a architektonicky zajímavý koncertní sál Antonína Dvořáka. Každý týden zde koncertuje Karlovarský symfonický orchestr, jehož kořeny sahají až do roku 1835. Kromě Karlovarského symfonického orchestru je Dvořákův sál využíván v období Mezinárodního filmového festivalu Karlovy Vary jako jeden z kinosálů.
Místa konání|Elektronická|Indie|Jazz|Metal|Pop|Rock|Zpěvák / Písničkář
Hudební klub Melodka je pevně zakořeněn v novodobé historii města Brna a bez nadsázky se dá říct, že je to místo, kam se chodili bavit už naši prarodiče. Hudební vinárna Melodie – mezi návštěvníky již tehdy známá jako „Melodka“ – byla založena v roce 1929 jakožto součást areálu stadionu na Kounicově ulici.
Po dočasném oslabení popularity klubu na přelomu tisíciletí, kdy byly prostory Melodky bez širší koncepce využívány jako techno klub a následně stagnující hudební doupě, nastala díky změně majitele v roce 2006 nová éra historie klubu. Návrat k původnímu jménu Melodka byl následován sérií zásadních přestaveb interiéru a též výrazným rozšířením dramaturgického záběru klubu, podpořeným instalací špičkového technického parku.
Z Melodky je nyní stabilně fungující nezávislý multižánrový klub se širokým spektrem návštěvníků, kterému se díky pevnému organizačnímu zázemí bez vnějších finančních injekcí daří do Brna vozit významná jména české i světové hudební scény. Nezapomíná však ani na mladé kapely, čerstvé projekty, workshopy, přehlídky, soutěže a různé další formáty pořadů kulturně uměleckého charakteru.
Místa konání|Další|Elektronická|Indie|Pop|Rock|Zpěvák / Písničkář
Nejstarší brněnský hudební klub v krásných prostorách jedné z nejzachovalejších funkcionalistických staveb v centru jihomoravské metropole. Více než 250 koncertů, parties, stand up comedy show atd. ročně! V sezóně 2016/2017 slaví 80. výročí otevření klubu pod názvem Metro. Ten zde funguje v různých podobách od roku 1937, kdy byl zprovozněn jako jazzový METRO MUSIC HALL.
Místa konání|Elektronická|Jazz|Pop|Rock|Zpěvák / Písničkář
Hudební klub Music Lab je situován v prostorách Hudební fakulty Janáčkovy akademie múzických umění v Brně, kde došlo nejen k revitalizaci objektu, ale zejména k vytvoření místa určeného pro střetávání studovaných, či amatérských hudebníků a široké veřejnosti. Music Lab má za cíl přinášet lidem hudební a kulturní rozhled, představovat hudební kapacity národního i světového formátu a také poskytnout každému umělci prostory a podmínky k nácviku, nebo prezentaci své tvorby. Music Lab je od začátku koncipován jako "Otevřený Kulturní Prostor", nabízející širokou škálu využití v podobě nové kulturní scény přímo v srdci Brna s téměř každodenním kulturním programem od hudby, přes divadlo a film, až po experimentální umění.
Místa konání|Indie|Jazz|Pop|Rock|World|Zpěvák / Písničkář
Moderní klubový prostor pro hudbu, divadlo, film, performance a autorská čtení.
– příjemné prostředí
– profesionální produkce
– kvalitní vybavení
Klub ART je stylově vybavený prostor s kapacitou 50-80-150 osob dle uspořádání (kavárna, divadlo, na stání). Opavané všech věkových kategorií zde mohou navštěvovat hudební večery široké škály hudebních žánrů (rock, jazz, elektronika, folk, alternativa), taneční večery nebo divadelní představení (festival Malá inventura Opava). V klubu se koná také řada alternativních kulturních akcí v rámci tradičních městských festivalů (Bezručova Opava, Další břehy, Na Cestě, atd.) a pravidelně každý rok také festival dokumentárních filmů Jeden svět.
Psal se rok 1993, kdy se Pavel Pavlů (El Prezidente), rozhodl otevřít menší bar. Využil skladový prostor melého obchodu s potravinami ve čtvrti Bohatice v Karlových Varech. Oficiální otvíračka byla stanovena na 1.9.1993. Jak je ale obvyklé u party kolem Pavla, neoficiální otvíračka na sebe nenechala dlouho čekat a mejdánek ve Slashi se rozjel už o 10 dní dříve.
V roce 1996 se dostál Slash velkých změn a bar svou energií vytlačil potraviny z prostoru úplně. V tomto roce se bar dočkal své první přestavby a rozrostl se o kulečníky a prostor dnešního podia.
Po počátečních personálních výměnách se sestava teamu barmanů ustálila a je postavena na dvou pilířích, které již přes 20 let neodmyslitelně patří do Slash baru. Jedním pilířem se stal Renda Svoboda, který je pověstný svým přehledem v hudbě (také se mu přezdívá Hudební wikipedie). Druhým pilířem se stal vzteklý pes Marek "Mrzák" Pospíšil, který Vás odzbrojí svým krutopřísným humorem už u vstupu do baru. Oba barmany doplňují mladé barmanky. Pozor na ně - žádný mejdan nekončí, dokud ony nechtějí!
Zlomový datum je květen 2006, kdy dochází k zásadní přestavbě. Celý interiér podle svých plánů a projektů vypracoval Tomáš Dolejš. Do Slashe připravil i typického indiána, který dohlíží jako starý šaman na všechny rozjeté party, aby vše jelo na plné kule.
První koncert se odehrál náhodou, kapela NARVAN přišla o plánovaný koncert a chtěla si zahrát třeba zadarmo, jen za pití. No a pak se to rozjelo. Ze začátku jen na podlaze, od 2010 již na pódiu. Poslední 5-7 roky se klub zaměřil nejvíce na západní hardcore/metal/punk scénu, podařilo se domluvit i taková jména, která v tomto regionu ještě nehrála.
Období 2016 - 2019 se ve Slashe odehrálo několik desítek kapel. Z těch největších k nám přijeli Paura, Billy The Kid, Don Gatto, Propain, Worst, Lord Bishop Rocks, Risk It, Insanity, Chelsea Smile, Nasty a další skvělé kapely..
Slash bar se stal jedním z nejnavštěvovanějších klubů v České republice, kam se rádi vrací, nebo nově navštěvují, zahraniční kapely.
Slash bar se stal pojmem, postojem, či určitým centrem generací i subkultur, kde u jednoho stolu u sklenky dobrého drinku spolu v poklidu sedí taková paleta lidí, že si uvědomíte, že ve Slashi se lidé chtějí jen příjemně bavit.