Jazz klub Ungelt je situován v samém srdci Prahy jen 110 kroků od Staroměstského náměstí.
Subjekty: 37
Jazz klub Ungelt je situován v samém srdci Prahy jen 110 kroků od Staroměstského náměstí.
Jeden z nejlepších jazzových klubů v ČR. Denní program nabízí špičkové umělce i začínající studenty z ČR a zahraničí.
150 míst
Janáčkovo nábř.
Praha 5
150 00
150 míst
Jilská 1a
Praha 1
11000
Jazz Tibet Club je legendární olomouckou scénou, v níž se pojí hudební klub s restaurací a také unikátní génius locí. Vlídnou, domáckou atmosférou a dřevěným interiérem připomíná irské puby. V unikátním prostředí se tu konají koncerty špičkových kapel a hudebníků z celého světa, jejichž pojítkem je kvalitní hudba a poctivý přístup k ní.
Navzdory svému názvu však klub není zdaleka jen výhradně jazzovou scénou. Žánrově nespoutaná dramaturgie se zaměřuje na autorskou tvorbu a autentický projev a limituje se pouze charakterem prostoru. V programu klubu se tak vedle jazzu, blues, indie/rocku či folku a nadžánrových kombinací objevuje i alternativní hip hop nebo ambient a elektronika
150 míst
Sokolská 48
Olomouc
772 00
Projekt „Jazz v Kostce“ je hlavní programová náplň JazzKlubu Kyjov. Jde o pravidelný cyklus koncertů, které nabízíme všem zájemcům o jazzovou hudbu z Kyjova a okolí jednou měsíčně už od října 2011.
V rámci projektu můžete vidět nové a aktuální ale také úspěšné české jazzové formace, a tak naši diváci mohou získat přehled o nejnovějším dění na českém jazzovém poli.
Dramaturgie občas zopakuje koncert kapely, která měla velký ohlas.
Často využijeme přítomnosti nějakého zahraničního interpreta, který je v ČR a tak může v Kyjově zahrát za skutečně přijatelných podmínek.
150 míst
Růžová 1189
Kyjov
697 01
Pražský klub s dlouholetou tradicí. Pětkrát až šestkrát týdně koncerty, debaty, přednášky, odpolední pohádky pro nejmenší, divadla, dokumenty. Otevřený prostor pro nezávislé promotéry, začínající kapely či amatérská divadla.
150 míst
Bělohorská 150
Praha 6
16900
Alterna je v současnosti nejdéle fungující hudební klub Brně, jehož historie sahá až do roku 1990 a je momentálně jediným opravdovým vysokoškolským klubem v Brně. Ačkoliv je provozován na profesionální úrovni, za barem se setkáte jen se studenty. Klub totiž sídlí v budově VŠ kolejí VUT.
Klub je otevřen celoročně a nabízí prostory pro odpočinek, kulturu i divokou zábavu. Koncertní sezóna je úzce spojena s akademickým rokem, takže v průběhu letních prázdnin a zimního zkouškového období není v klubu žádný speciální program.
180 míst
Kounicova 48
Brno
602 00
Klub v suterénu prostor Filmové a televizní fakulty Akademie múzických umění v Praze.
150 míst
Smetanovo nábřeží 2
Praha
Konzervatoř Plzeň otevřela v září 2009 v Plzni Dům hudby, kde se nachází nový koncertní sál Antonína Dvořáka. Tento koncertní sál je určen pro komorní a klasickou hudbu. Kapacita sálu činí 150 posluchačů. Sál má veškeré příslušenství, které k modernímu koncertnímu sálu patří – šatny pro účinkující i publikum, malou restauraci, nahrávací studio atd. Sál je vybaven novým, koncertním klavírem Steinway. Sál bude využíván ke koncertním aktivitám nejen Konzervatoře Plzeň, která Dům hudby provozuje, ale bude určen i pro veřejné koncerty. Sál je možno i pronajmout.
150 míst
Husova 30
Plzeň
301 00
Skelet budovy vznikal v letech 1907 až 1921 mimo jiné též podle návrhu Ing. Stanislava Bechyně a projektu J. Čamského a Václava Havla. Tuto stavbu realizoval stavitel Ing. Vácslav Havel (dědeček bývalého prezidenta České republiky Václava Havla). Palác měl původně sloužit jakožto hokejový stadion, ale již na počátku výstavby došlo ke zjištění, že pro tyto účely sál nevyhovuje především rozměrově a projekt musel být narychlo přepracován na velký společenský sál. Na tehdejší dobu se jednalo o velice unikátní stavbu, neboť to byla jedna z prvních železobetonových staveb v Praze vůbec s velmi originálně řešenou sklem zastřešenou pasáží. Také celkové architektonické řešení je zajímavé, stavba nese výrazné rysy doznívající pozdní secese a právě nastupujícího modernismu. Velmi pravděpodobným autorem fasády do Vodičkovy ulice č. 36/704 byl architekt Osvald Polívka (1859 – 1931), jenž Vácslavu Havlovi navrhoval fasády jeho činžovních domů v Praze (Haštalská 6 a 8, Vězeňská 4, V Kolkovně 5,7, Myslíkova 4, Rašínovo nábřeží 70 a 78), které Havel vesměs prodal, aby mohl financovat stavbu Lucerny od r. 1905.
Jádrem komplexu je Velký sál Lucerny, jehož rozměry činí rozměry 54 metrů na délku, 25,5 metrů na šířku a 9 metrů na výšku. Velký sál zabírá celkem tři podzemní podlaží s kapacitou 2500 diváků. Využití sálu je pestré, od maturitních plesů přes koncerty, přednášky až po taneční soutěže apod.
Prakticky od ukončení výstavby a uvedení komplexu do provozu až do dnešních dob se jedná o významné kulturní a společenské středisko hlavního města a to jak někdejšího Československa i České republiky, konalo se zde již velké množství koncertů, plesů, schůzí, konferencí, módních přehlídek, sportovních akcí (za První československé republiky např. turnaje v boxu či v zápasu). Jedná se o památkově chráněný komplex.
2500 míst
Štěpánská 61
Praha